Idén is lesz Magyar Teátrum Gála
A Magyar Teátrumi Társaság hatodik alkalommal rendezi meg a színházi háttérszakmák ünnepét, a Magyar Teátrum évzáró gálaműsort és díjátadót. December 19-én 19 órától Békéscsabán, a Jókai Színházban, újra összegyűlnek a Magyar Teátrumi Társaság tagszínházainak képviselői, művészei, hogy látványos gálaműsorral ünnepeljék meg a háttérben dolgozó, és most a Magyar Teátrum Díjért egy kicsit előbbre lépő kollégáikat. A látványos, zenés, táncos show-műsorban részletek csendülnek fel a színházak sikerprodukcióiból.
Egerek – jelelve és narrálva
A Békéscsabai Jókai Színház nagyon komolyan gondolja a fogyatékos emberek esélyegyenlőségének megteremtését, hisszük, hogy különleges figyelmet kell kapniuk azoknak az embertársainknak, akik valamilyen fogyatékossággal élnek, hiszen ők is látható tagjai akarnak lenni társadalmunknak. Teátrumunkban fontos küldetés, hogy a fogyatékossággal élők minden tekintetben azonos eséllyel látogathassák az előadásokat, s hogy számukra is teljes értékű színházi élményt biztosítsunk. Hosszú évek óta jelnyelvi tolmács közreműködésével segítjük egy-egy nagyszínházi előadás megértését siket és nagyothalló nézőink számára, illetve narrációs programmal segítjük a látássérülteket. Ebben az évadban Urbán Gyula: Egerek című zenés mesejátékát kínáltuk narráltan és jelelten az akadályozottsággal élőknek. Az elődást egy kulisszajárás előzött meg, melyen az érintettek megtapogathatták a jelmezeket, kellékeket. A bátrabbak a színpadon kipróbálhatták a trambulinként funkcionáló, malomkeréknyi ementáli sajtot is. Urbán Gyula meséjének üzenete ma alighanem aktuálisabb, mint valaha. Az Egerek valódi Romeo és Júlia‑történet, amely a fehér és a szürke egércsaládok között zajlik egy sajtműhelyben.A narrációval akadálymentesített előadást Komáromi Anett színművész közvetítette egy fülmonitor segítségével, míg a hallás sérültek Vörös Zsolt jeltolmács közreműködésével tekinthették meg az előadást. Különös hangsúlyt helyezünk az „ép” társadalom érzékenyítésére, tájékoztatására, célzottan választottuk ki ezt az előadást, és a történet észrevétlenül neveli a gyerekeket a jóra, a békés egymás mellett élésre, az elfogadásra, a másmilyenek elfogadására is. Az este a szokásos közös teázással, sütizéssel és beszélgetéssel zárult.
Hatalmas sikerrel kezdte meg utazását A fösvény!
December 12-én, szombat délelőtt megtartották Molière: A fösvény című darabjának első előadását a Békéscsabai Jókai Színház művészei, a Színitanház hallgatóival karöltve. Az első állomás a Nagyszénási Czabán Samu Általános Iskola volt. A színház házhoz megy elnevezésű misszió célja, hogy az ifjúsággal is megszerettessük ezt a művészeti ágat és trendi legyen színházba járni. A vígjáték komplett előadásként, díszlettel, jelmezben, világítással az iskolákban varázsolja el a fiatal közönséget. A színészhallgatók már korán reggel kiérkeztek a helyszínre, hogy az iskola aulájában felállítsák a mobil díszletet és a Molière kiállítás anyagát, mely a commedia dell’arte és a farce (középkori tréfás színpadi játék, bohózat) jellemző karaktereit, a molière-i színház alapelemeit mutatja be. Csodálatos barokkos jelmezeket és kellékeket láthattak a bravúrosan játszó színészeken az iskola diákjai és tanárai. Szem nem maradt szárazon a nevetéstől a rendkívül mulatságos előadás közben és után. A fösvényt, (Harpagon) a Jászai-díjas Bartus Gyula alakítja, a fiát Vadász Gábor (Cléante), a lányát Komlósi Katalin (Eliz), Fecske szerepében Szabó Lajos látható, aki a legviccesebb figurák egyike, csakúgy mint Jakabként Csomós Lajos. Nagy Róbert (Valér, a „számtartó úr”), Kovács Edit (Fruzsina, a házasságszerző) és Mészáros Mihály (Anzelm, az elveszett rokon) is kiváló alakítást nyújtott. A teátrum művészei mellett a Színitanház növendékei játsszák a kisebb szerepeket, illetve segítik minden mozzanatát az előadásnak. Merő Béla rendező az előadással kapcsolatban elmondta: „az a cél, hogy a nézőtérről ma nagyon hiányzó fiatal korosztályt meg tudjuk szólítani, be tudjuk vonzani a színházba. Ehhez igazi színházi élményt kell teremtenünk az iskolák tornatermeiben, auláiban”. Nagyszénáson ez tökéletesen sikerült; a visszajelzés azt mutatta, a fiatalok szomjazzák a színházat, élvezik a figurák szerencsétlenségéből adódó humort, a fergetegesen alakító művészek játékát. Az új kezdeményezést az évad elején hirdette meg színházunk, már tizenkét iskola jelentkezett Békés megyéből a programra. A következő évadban a tervek szerint a Jókai Színház falai közt is megnézhetik A fösvényt azok, akik kíváncsiak erre a fergeteges vígjátékra. K. K.
Boldogságkeresés három felvonásban
BEOL | | Neil Simon drámaíró darabja a '60-as években játszódik, de mit sem veszített aktualitásából, sőt. A felgyorsult mindennapok miatt talán még kerül a nézőkhöz a Tege Antal által a Békéscsabai Jókai Színház színpadára jegyzett, Mezítláb a parkban című vígjáték. Varga Fanni kritikája ► Tovább
Olvasók, művészek, költők a Bárka ringásában…
barkaonline.hu | Élménygazdag, pergő másfél órát tölthettek az irodalom- és művészetkedvelők december 9-én este, Békéscsabán, a Napsugár Bábszínház próbatermében, az Ibsen házban a Bárka irodalmi, művészeti és társadalomtudományi folyóirat főszerkesztőjének, Elek Tibornak a kalauzolásával, s a legfrissebb szám néhány alkotójával. Az elmúlt 23 év gazdag volt történésekben, s a kéthavonta megjelenő folyóirat manapság már a Békéscsabai Jókai Színház kiadásában lát napvilágot. Bede Zsóka írása ►Tovább
Légy jó mindhalálig szereplőválogatás 1. rész
A Nyilas Misi kerestetik békéscsabai szereplőválogatójáról készült összeállítást ide kattintva nézheti meg.
Tiszta TAO Társaságok rendszere – A Békéscsabai Jókai Színház is csatlakozott!
behir.hu | A Tiszta TAO Társaságok rendszerét meghirdető öt előadóművészeti szervezet a nyilvánosság erejére számít, és várják a további csatlakozókat kezdeményezésükhöz, amely szerint nem fizetnek jutalékot a TAO-támogatás megszerzéséért.A Békéscsabai Jókai Színház is csatlakozott. Tovább
Színházunk az esélyteremtés szolgálatában
Narrációval és jeltolmácsolással kiegészített előadással várjuk szombaton délután látás- és hallássérült látogatóinkat Az Egerek című mese előadásra, melyet egy interaktív kulisszajárás előz meg. A Jókai Színház nagyon komolyan gondolja a fogyatékos emberek esélyegyenlőségének megteremtését, hisszük, hogy különleges figyelmet kell kapniuk azoknak az embertársainknak, akik valamilyen fogyatékossággal élnek. Az előadás folyamán a látássérülteknek a színpadi történéseket fülmonitor segítségével közvetíti Komáromi Anett színművész. A hallás sérültek az előadást Vörös Zsolt jeltolmács segítségével tekinthetik meg.
Csukás István-díjas darabot mutat be a Jókai Színház
szinhaz.hu | A 2015-ös Csukás István-pályázat egyik díjnyertes pályaművével, Mikó Csaba Kövérkirály című gyerekdarabjával az Országos Katolikus Rádió Alapítvány nyert támogatást a 2015-ös Cserés Miklós rádiójáték pályázatán. A Kövérkirályt rádióra alkalmazta: Mikó Csaba, Perczel Enikő és Varga Andrea, aki rendezője is a Magyar Katolikus Rádióban a tervek szerint 2016-ban elhangzó rádiójátéknak. Mikó Csaba mesejátékát a jövő évben a Békéscsabai Jókai Színház társulata is bemutatja. ► Tovább
Mezítláb a Centrál Parkban
Neil Simonról minden túlzás nélkül elmondható, hogy a szórakoztató színdarabok koronázatlan királya. Mezítláb a parkban című művét Tege Antal rendezésében mutatta be színházunk kedden este. A történet szerint Corie (Gubik Petra) és Paul (Czitor Attila) csodás mézeshetüket követően, beköltöznek saját bérleményű lakásukba, hogy elkezdjék közös életüket. Az otthonteremtés örömét beárnyékolja, hogy a lakás kicsi, ráadásul egy lift nélküli bérház ötödik emeletén van, és még a tetőablak is beázik. Neil Simon minden szereplőnek biztosítja a hatásos színre érkezést. Mindenki az ötödik emeletre tornázza fel magát a lift nélküli házban, így hát vöröslő fejjel fújtatnak és levegő után kapkodnak, a nézők pedig önfeledten nevetnek. A kezdeti harmóniát azonban lassan felváltja az állandó civódás. A fiataloknak nem csupán egymás különböző életstílusával kell megküzdeniük, hanem Corie magányosan élő, minden lében kanál mamájával (Fehér Tímea), a ház és a lakás furcsaságaival is. No és egy sármőr szomszéddal ( Katkó Ferenc), aki mindenkinek udvarol. Simon műveiben enyhén sokkolja a nézőket, de csak annyira, hogy nevetésre ingerelje őket. Jól szerkesztett vígjátékaiban minden mindig a helyére kerül. Kiválóan megírt és kivitelezett jelenetek, sziporkázó párbeszédek, nagyszerű színészi alakítások és rendezés. Nem kell hozzá különösebb jóstehetség: szeretni fogja a közönség a darabot. Van is, lehet is miért. Fotók: A-Team/Nyári Attila
A sanzonoktól az irodalomig
Szép Ernő Lila ákácának májusi békéscsabai premierjéhez szolgált kedvcsinálóként Rákai Orsolya irodalomtörténész december 7-ei előadása a Mindentudás Színházi Egyetemén az Ibsen Stúdiószínházban. A közönség bepillanthatott a szerző – költő, író, újságíró – kalandos életébe, a huszadik század első felének különös világába, valamint a regényből készült két film elemzéséből kapott ízelítőt. Tavaszig még van idő mozira, sőt olvasásra is! (Niedzielsky Katalin írása) Kovács Edit színművész, esztéta, a program házigazdája bevezetőjében elmondta, hogy Szép Ernőt elsősorban színdarabíróként, a Vőlegény, a Patika, a Lila ákác című művek szerzőjeként ismerjük, a verseit kevésbé, pedig Ady Endre egyik legjobb barátja költőként indult. Arról pedig még kevesebbet tudunk, hogy Szép Ernőt tartják a magyar abszurd irodalom egyik előfutárának. – Mindenkinek feltűnik azonban, hogy Szép Ernő úgy ír, mint ahogyan társaságban cseveg az ember. Ez a könnyedség – az irodalmi nyelv beszélt nyelvhez való közelítése – jellemzi a Lila ákác nyelvi világát is. Ezt a darabot májusban mutatja be a Jókai Színház Katkó Ferenc rendezésében – emlékeztetett a mostani előadás és a későbbi bemutató közötti összefüggésre Kovács Edit. Rákai Orsolya azzal kezdte mondandóját, hogy Szép Ernő műveit a sokarcúság, a sokféle értelmezés, változat jellemzi. A Lila ákác című regényét 1919-ben írta, a húszas évek elején maga dolgozta át színdarabbá. Székely István először 1934-ben rendezett filmet, majd 1972-ben, és a két feldolgozás meglehetősen eltér egymástól. – Sok függ attól, milyen médium közvetít egy-egy történetet, milyen az új feldolgozásban a szereplők megformálása, a cselekmény lefutása, a végkifejlet. Manapság egyre inkább az a jellemző, hogy filmen látunk klasszikus műveket; a kérdés, hogy van–e az eredeti és a feldolgozás között átjárás, mire kell figyelni – szögezte le Rákai Orsolya. Majd azzal folytatta, hogy Szép Ernő művei általában önéletrajzi ihletésűek, az író sokat merít abból, amit átélt, tapasztalt, de azért akadnak hősei és saját sorsa között eltérések. Egyes szám első személyben meséli el a történetet, ezért sem érdektelen életpályáját végignézni. – Szép Ernő tehetségére irodalomtanára figyelt fel, akinek segítségével már gimnazista korában, 1902-ben megjelent Mezőtúron első verseskötete. Érettségi helyett Pestre ment hírlapírónak, címleíróként dolgozott egy banknál, vagyis borítékokat címzett, ahogyan a Lila ákác főhőse is. A Hét, majd 1908-tól a Nyugat állandó munkatársa, szerkesztő bizottsági tagja lett. Ez a megélhetéshez kevés volt, ezért a háború előtt sanzonírással foglalkozott, énekesként is fellépett, mulatókban adta elő a dalait. Nyomtatásban is megjelentek a sanzonjai – sorolta az előadó a fontos életrajzi mozzanatokat. A huszadik század elején az orfeumok világa – a kávéházakhoz hasonlóan – a művészeti értékek megosztásának, a szórakozás színtere volt, ahol azok is megtalálták az értékes szórakozást, akik a Nyugat felolvasóestjeire vagy a Zeneakadémiára nem mentek el – jegyezte meg az előadó. Arról is szólt, hogy a budapesti társadalom nagyon heterogén volt, különböző szociális hátterű, származású emberek gyűltek össze, más nyelvi, kulturális, vallási rétegekből érkeztek az egyes kerületek lakói. Sajátos karriert futottak be a vidéki lányok, akik cselédsorban kezdték, férjhez mentek, eljutottak a kispolgári létig, vagy éppen a Lila ákác főhősének sorsára jutottak. Elhangzott, hogy a mulatókban megjelenésre nem volt nagy különbség az ott dolgozók és a vendégek között. Szép Ernő sanzonszerzőként és énekesként első kézből szerezte tapasztalatait ebben a világban, erre építette regényét. – A kabarédal nem vált el élesen a szépirodalomtól, együtt hangzottak el a kuplék és a Nyugat szerzőinek megzenésített versei az orfeumokban. A Nyugattal túl sokan nem találkoztak, de a kuplék tömegeket értek el. Szép Ernő verseit nagyon jól lehetett énekelni, nem véletlen, hogy sokat megzenésítettek, jó a rímtechnikájuk, poénosak a refrének, amelyek az irodalomban is megállják a helyüket. Ezeket a dalokat azok is kedvelték, akik a magas irodalomtól távol álltak, így lettek az új írók népszerűbbek, mint a klasszikusok. Rákai Orsolya elmondta: Szép Ernő Az Estnek is állandó munkatársa volt, sokat foglalkozott „irodalmon kívüli műfajokkal”. Az első világháború kitörése aztán véget vetett ennek az életformának, gyökeres változást hozott a nagyvárosi életbe. Az író nem fogadta kitörő lelkesedéssel a háborút, beállt önkéntes betegápolónak, tudósítónak. A Lila ákác az utolsó békeévben, 1913-ban játszódik, de 1919-ben, utólag visszatekintve, a későbbi tudásával írta a szerző, ami az édes-bús felhangot is magyarázza. – Szép Ernő a regényben nem idealizál, kemény világot ábrázol, ez műve nagy erénye, miközben igen komoly igény volt a nosztalgia műfajára a korabeli társadalomban. A Lila ákácból készült színdarab és a filmváltozat tompít a regényben ábrázolt boldog békeidőkön. Sikeres színpadi szerző volt, darabjai népszerűek, az előadások sikeresek egészen egy 1920-as bukásig, amikor Bécsbe ment, csatlakozott az ottani magyar emigrációhoz. Hazajövetele után Szép Ernő visszatért a színházhoz, hírlapírói karrierjét Az Újságnál folytatta, szerepelt a Nyugat 25 éves jubileumi fotóján. A zsidótörvények életbe léptetése után már nem jutott munkához, 1942-ben behívták munkaszolgálatra, 1944-ben kiköltöztették 33 éve bérelt szállodai szobájából. Megaláztatásait kivételes iróniával vetette papírra az 1945-ben megjelent Emberszag című emlékirataiban. Tragikomikus mű ez, amelynek stílusa, nyelvezete ugyanolyan, mint a korábbi műveké: gyermeki naivsággal csodálkozik rá a világra, nem érti, mi folyik körülötte. Utolsó éveit szegénységben élte, teljesen elfelejtették, 1953-ban halt meg. – Amikor a Lila ákác főhőse meséli a történetét, az olvasó egészen benne érzi magát az eseményekben, ezt a film nem tudja nyújtani – hangsúlyozta az előadó. – A háború előtti békebeli Budapest jelenik meg, a Városliget, a Duna-korzó, a mulatók a regény helyszínei. A szereplők úriasszonyok, kispolgárok, táncosnők, az orfeumok figurái. Manci, Margó és Pali sorsán keresztül a szerelmet úgy ábrázolja a szerző, mint ami sohasem realizálható, könnyen elillan, mindig csak utólag ismerjük fel, hogy közel voltunk hozzá. Tóth Manci a regény elején még csak 15 éves, de az író már tudja, mi lesz vele a végén, hogy Oroszországba viszik „üzletnőnek”, vagyis prostituáltnak. A két film közötti különbségeket (eltérő nevek, a történet alakulása, képszerűség) az előadó a bemutatott részleteken elemezte. A Lila ákác 1934-es változata Ágay Irénnel, Nagy Györggyel és Kabos Gyulával a főszerepben – a regénnyel ellentétben és a kor kívánalmainak megfelelően – happy enddel végződött. A regényhez közelebb álló formában, Székely István második filmjében Halász Judit, Bálint András, Ráday Imre játszotta a főszerepet. Az 1972-es filmben, amikor a táncosnő elutazik, Csacsinszky Pali lemondóan állapítja meg: „volt ifjúság, volt szerelem, de nem vettem észre”. A Mindentudás Színházi Egyetemén legközelebb, 2016. január 4-én 18 órától Kállay Géza egyetemi tanár előadása szintén a Jókai Színház évadának bemutatójához, Shakespeare Tévedések vígjátéka című előadásához kapcsolódik. Niedzielsky Katalin
Legfrissebb képek
Még több képet talál előadásainkról a galériában
Legújabb videók
Hunyady Sándor: A három sárkány, avagy a három nagynéni
357 megtekintés 2024. május 25.
4 0
2024/2025-ös évad - Békéscsabai Jókai Színház
167 megtekintés 2024. április 26.
5 0
Találkozzunk a 2024-2025-ös évadban is! - Jókai Színház
72 megtekintés 2024. április 25.
2 0
Móricz: Szerelem - TEGE ANTAL
191 megtekintés 2024. március 21.
5 0
Móricz Zsigmond: Szerelem
851 megtekintés 2024. március 1.
9 0
Jókai Színház Podcast - Tarsoly Krisztina
225 megtekintés 2024. február 5.
4 1