Vesztegzár a Grand Hotelben – jelmez
BEOL | Szente Vajk rendezte a Vesztegzár a Grand Hotelben című zenés vígjátékot, amit a minap mutattak be a Jókai színházban. Azt mondta, ugyanúgy készült a darabra, mint a többire, viszont jelentős pluszt adott számára, hogy első alkalommal rendezhetett Békéscsabán. ► Tovább
Az utolsó helyszínre érkezik október 13-án (kedden) 15 órakor a Légy jó mindhalálig kihelyezett válogatás sorozata. A meghallgatás több helyszínen és időpontban valósult meg, Békéscsabán kezdtünk, majd Szarvason, Gyulán, Szeghalmon és Orosházán is kerestük a tehetségeket. Az előzetes terveknek megfelelően megmozgattuk az egész megyét. Eddig több mint száz jelentkezőt hallgatott meg Seregi Zoltán rendező vezetésével a szakmai bizottság. Most eljött az utolsó lehetőség: október 13-án (kedden) 15 órakor a békéscsabai Lencsési Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskolába (5600 Békéscsaba, Szabó Pál tér 1.) várjuk a jelentkezőket. Bár már eddig is rengetegen jelentkeztek, érdemes kihasználni az utolsó lehetőséget – aki eddig még nem tette meg –, hiszen van még kiadó hely a Légy jó mindhalálig csapatában! Seregi Zoltán éles szeme már sok tehetséget felfedezett, de lehet, hogy a tökéletes Nyilas Misi épp az utolsó helyszínen sétál be a grémium elé. Nem tudjuk! Senki sem tudja! Nem lehet tudni… Több, mint száz gyerkőc jelent meg az eddigi szereplőválogatásokon, adódik a kérdés, megvan‑e már Nyilas Misi? Úgy fogalmaznék, hogy több szerepre is vannak esélyesnek tűnő gyerekek, de amíg nincs vége a válogatóknak, addig nem születhet végleges döntés. – hangsúlyozta Seregi Zoltán. Az utolsó, október 13-ai, békéscsabai castingra is várunk még jelentkezőket. De azok a jó hangú gyerekek se keseredjenek el, akik most nem kerülnek be a Légy jó mindhalálig produkcióba, mert a Bánk bán című darab gyermekkórusában még lesz lehetőségük a világot jelentő deszkákra állni. Az előadásban tizenhét 10-13 éves gyerekszereplő játszik majd tizenhét szerepet. A zenés daraboknál – kivált, ha gyerekekről van szó – két szereposztással kell számolni. Tehát a harmincnégy legjobb gyerekszereplőt keressük, akiknek jól kell tudniuk énekelni és táncolni, prózát mondani és görkorizni, hiszen ezt is kell majd az előadásban. Még van lehetőség, jelentkezz!
Urbán Gyula: Egerek zenés mesejáték két részben Urbán Gyula: Minden egér szereti a sajtot című műve alapján Zakariás Presits Tamás Jozefina Csonka Dóra szh. Márton papa Szabó Lajos Lidi mama Fehér Tímea Soma Ragány Misa Albin papa Nagy Róbert Szeréna mama Tatár Bianka Fruzsina Gábor Anita Pascal, varázsegér Harcsa Boglárka / Réger Wanda szh. Nagy Macskamágus Vadász Gábor Gyegerek: Balázs Máté, Csüllög Vencel, Dankó Levente, Felföldi Emma, Korcsok Péter, Major Éva Anna, Mogyorósi Dóra, Nemczov Zsófia, Rigler Hanna, Szilágyi Henrietta, Varga Brigitta, Virág Emese Tornászok: Domokos Réka, Domokos Orsolya, Igricz Hanna, Illés Zorka, Körmedi Leila, Mészáros Zóra, Pásztor Virág, Szilágyi Alícia Súgóegér: Veselényi Orsolya Ügyelőegér: Halász Péter Díszletegér: Fecsó Andrea Jelmezegér: Papp Janó Koreográfusegér: Kun Attila Korrepetítoregér: Galambos Hajnalka Főzenegér: Veér Bertalan Rendezőasszisztensegér: Nagy Róbert Vezéregér: Nyári Oszkár Rendezőegér: Tóth Géza Koprodukciós partnerek: Karaván Művészeti Alapítvány (Karaván Színház) – létrehozó Nemzeti Színház, Csokonai Nemzeti Színház, Békéscsabai Jókai Színház, Jászai Mari Színház További együttműködő partner: Baross Imre Artistaképző Szakközépiskola és Szakiskola Próbakezdés: 2015. október 11. Bemutató a Nemzeti Színházban játszott szereposztással: 2015. október 14. Bemutató (saját szereposztással): 2015. október 20.
Az idei évad első mese előadása – Urbán Gyula Egerek című darabja – kapcsán versenyt hirdetünk. A mese egy sajtérlelő műhelyben játszódik, a szereplők pedig szürke és fehér egerek. Arra kérjük a vállalkozó kedvű gyerekeket, hogy mintázzanak egérkéket vagy sajtokat kedvük szerint, bármilyen anyagból. A pályaműveket az előadás előtt lehet névvel, címmel, elérhetőségekkel a színház aulájában leadni. A különleges alkotásokat természetesen díjazzuk, hozzáértő zsűri dönti el, melyik a legötletesebb.
Elő-olvasópróbát tartott Tege Antal, a Mezítláb a parkban című vígjáték rendezője. A darabot már előzetesen elsöprő érdeklődés övezi a Jókai Színház közönségének körében, a bérlethez választható stúdiódarabok közül ugyanis toronymagasan Neil Simon darabja mellett tették le voksukat bérleteseink. A bemutató 2015. decemberében lesz az Ibsen Stúdiószínházban, az előadásban Gubik Petra, Fehér Tímea, Czitor Attila, Katkó Ferenc, Csipke Sándor és Tege Antal látható. A Broadway vígjátékmestere egy ifjú, konzervatív ügyvédről és különc menyasszonyáról írt színdarabot. Az újdonsült feleség életét az örömök hajszolásának szenteli. Ahogy a mézeshetek extázisa átadja helyét az otthonteremtés valóságának egy ötemeletes, lift nélküli házban, a házasság harmóniája komikus civódásba fordul. Az anyós jámboran panaszkodik. A feljebb lakó középkorú nőcsábász flörtöl. Az örömből kín lesz. Neil Simon világhírű drámaíró szerint az élet szomorú is, meg mulatságos is. Nem tud olyan komikus helyzetet elképzelni, amely nem fájdalmas is egyúttal; ebben a látszólag felhőtlenül kedves és humoros darabba is csöppentett egy pici szomorúságot: ilyen törékeny még egy friss házasság is? A lányától nehezen megváló anya groteszk figurája igazi fájdalmat hordoz, és a csudabogár szomszédban is sejlik valami titkolt egykori bánat vagy veszteség, ami ilyen bizarr figurává tette. Corie össze akarja boronálni magányos mamáját a vagány, öregedő szomszéddal, e célból egy görbe estét töltenek négyesben egy különleges vendéglőben. A fiatal feleség terve csak félig sikerül: a mama a szomszédnál tölti az éjszakát, a fiatal házasok azonban összevesznek… Semmi kétség, hogy a darab végére a fiatalok kibékülve csókolóznak majd, és az sem kérdéses, hogy az anya és a szomszéd egymásra találnak.
A Békéscsabai Jókai Színház és a Körös Irodalmi Társaság szeretettel meghívja Önt és kedves ismerőseit 2015. október 12. (hétfő) 18.00 órára, a Jókai Szalonba, a Kortárs magyar írók sorozat következő rendezvényére. Vendégünk: Potozky László „Fiatal férfiről talán még soha nem írták le így a lebomlás stációit. Olyan, egyetemi fedőéletet élő fiú belülről elmesélt története ez, aki csak saját fájdalmába képes kapaszkodni, tigriscsíkjaiba, amiket a combjára karcol körömollóval. Mellette ott egy szintén egyetemista lány, aki jó ideig prostitúcióból élt. Egy egész nemzedék karmolja itt önmagát.” – írja Tompa Andrea, az erdélyi származású, fiatal prózaíró első regényéről, az Élesről. Az elmúlt hónapok egyik legnagyobb érdeklődéssel fogadott műve mellett az esten, természetesen, szó lesz a szerző korábbi novellásköteteiről (Áradás, 2011., Nappá lett lámpafény, 2013) és a Bárka 2014/6. számában közölt Sztrodzsegon című drámájáról is. Házigazda: Elek Tibor, irodalomtörténész A rendezvény támogatója:
Október 8-án, a válogatás ötödik kihelyezett állomásaként Orosházán, a Református Két Tanítási Nyelvű Általános Iskolában épült fel az a látvány stúdió, ahová a Légy jó mindhalálig című musical leendő szereplőit vártuk. A januárban bemutatásra kerülő előadáshoz 10-13 év közötti gyerekeket keresünk megyeszerte – mondta el a darab rendezője, Seregi Zoltán. Az orosházi válogatóra a környező településekről is érkeztek színészpalánták. A zsűri, melyben Tege Antal színművész, Galambos Hajnalka énekművész, Müller Zsófia rendezőasszisztens és a darab rendezője Seregi Zoltán foglalt helyet, most is elsősorban a jelentkezők énektudására és hangi adottságaira volt kíváncsi. Volt aki, világhírű teniszezőnek készül, ennek ellenére (vagy ezzel együtt) magabiztosan szerepelt a válogatáson is, lehet esélye bekerülni a darabba, valaki kifejezetten csak kóristának jelentkezett, hiszen saját elmondása szerint egyedül nem tudna énekelni a színpadon. Több, mint száz gyerkőc jelent meg az eddigi szereplőválogatásokon, adódik a kérdés, megvan-e már Nyilas Misi? Úgy fogalmaznék, hogy több szerepre is vannak esélyesnek tűnő gyerekek, de amíg nincs vége a válogatóknak, addig nem születhet végleges döntés. – hangsúlyozta Seregi Zoltán. Az utolsó, október 13-ai, békéscsabai castingra is várunk még jelentkezőket. De azok a jó hangú gyerekek se keseredjenek el, akik most nem kerülnek be a Légy jó mindhalálig produkcióba, mert a Bánk bán című darab gyermekkórusában még lesz lehetőségük a világot jelentő deszkákra állni.
Katona József Bánk bán című művét viszi színre márciusban színházunk. A darabot Szabó K. István rendezi, aki a székelyudvarhelyi Tomcsa Sándor Színház főrendezője, művészeti vezetője majd igazgatója volt, jelenleg a nagyváradi Szigligeti Színház társulatának művészeti igazgatója. A rendező az igazgatósággal karöltve október 7-én tartott meghallgatást Melinda szerepére, melyre az egész országból jelentkeztek. Összesen 28 fiatal hölgy érkezett a megmérettetésre. Szabó K. Istvánnak határozott elképzelése volt arról, hogy milyen típust keres a szerepre. Mivel Melinda spanyol származású, ezért a külső jegyekben is meg kell jelennie a déli típusnak, azaz barna bőr, barna szem, barna haj és természetesen kiváló színészi kifejezésmód szükségeltetik. Tehát ezen szempontok mentén kereste Melindáját a rendező és nagyon gyorsan meg is találta. A kiválasztott, Földesi Ágnes füzesgyarmati származású színésznő lett, aki két évig a Jókai Színház Színitanházának hallgatója volt, majd a Pesti Magyar Színiakadémián fejezte be a szakot. "Olyan érzés volt Békéscsabán, mintha rokonlátogatásra mennék – abból is a kellemes fajta. Tisztában voltam azzal, hogy általában mindenkiben él egy "Melinda-kép”, én például hamvas bőrű, hosszú, világosbarna hajú, apró termetű, törékeny nőnek képzeltem. A válogatás előestéjén elővettem a drámát és olyan pontokat kerestem a dialógokban, amik alapján rá tudok erre cáfolni. Úgy éreztem, akkor járok a legjobban, ha abszolút elvetem a megfelelni akarást, így életemben először úgy jelentem meg egy színházi válogatáson, mint még soha: bőrkabátban, bakancsban, talpig feketében. Persze nem mindegy, hogy a veled szemben ülő emberek milyen elvárásokkal fogadnak, illetve milyen hangulatot teremtenek. Elég sok kellemetlen élményem volt, mire rájöttem, hogy elsősorban magammal kell megbarátkoznom és persze az sem árt, ha tisztában vagyok az adottságaimmal. Ezen a castingon viszont úgy láttam, mindenki jól érezte magát – egyébként szerintem ez a színház miliőjének is köszönhető. Mindenképpen sorsfordító érzés volt megkapni a szerepet, hiszen ez az első nagyobb, komoly drámai szerepem, mióta befejeztem az akadémiát. Valaki egyszer azt mondta, ha én a szomszédba akarok menni, általában megkerülöm a Földet. Ha belegondolok, ez most sem történt másként, de hasznos séta volt, és visszafelé is ugyanígy tenném meg." – mesélte Földesi Ágnes. Az előadás összes szereplője színészre talált immár, kíváncsian várjuk egy erdélyi magyar rendező szemszögéből a drámát. Földesi Ágnes a Melinda válogatáson
A Hernyák – Zalán – Bakos „szerzőtrió” A szegény csizmadia és a Szélkirály című mesejátékát februárban mutatja be színházunk. Az előadáshoz kapcsolódóan a szereplőknek workshopot tartott a darab rendezője, Hernyák György, és a koreográfusa, Brezovszki Roland. Hernyák György elmondta, hogy nem először rendezi ezt a mesét, tízen évvel ezelőtt a XII. Nemzetközi Gyermekszínházi Fesztiválon, Szabadkán, A szegény csizmadia és a Szélkirály elnyerte a fesztivál fődíját. Nem vagyok „stancoló” rendező,húzta alá Hernyák, amiről úgy vélem, hogy jobbat nem tudok kitalálni, az marad, de igyekszem a jókais színészekre adaptálni a darabot. A történet nem csak verbális síkon zajlik, hanem a zene (ritmus, melódia, harmónia) és a mozdulat (mozgás és tánc) nyelvén is megszólal. A meséhez Bakos Árpád, a Vajdaság egyik legeredetibbnek tartott népzenésze írt emlékezetes melódiákat. A workshop azt a célt szolgálta, hogy a színészek mielőbb ráhangolódjanak az előadásra. A koreográfiában felbukkannak a Kárpát-medence néptáncának jellegzetes elemei. Brezovszki Roland táncpedagógus, a darab koreográfusa, a kéz-láb koordinációt mérte fel. -szkv- Fotók: Locskai Henriett
Október 6-án, a szeghalmi Tildy Zoltán Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskola tornatermében tartott szereplőválogatást színházunk, a készülő Légy jó mindhalálig című musical kapcsán. A zsüri kíváncsian várta a színészpalántákat, hogy kiderüljön, vajon sárréti lesz-e Nyilas Misi. Érkeztek is szép számmal a vállalkozó kedvű gyerekek, akik dalokkal, versekkel és prózával készültek, ám a zsűri számára az elődleges szempont most is az énektudás volt. A szeghalmi válogató ítészei Bartus Gyula Jászai-díjas színművész, Galambos Hajnalka énekművész, Müller Zsófia rendezőasszisztens és természetesen a darab rendezője, Seregi Zoltán voltak. Azok a gyerekek, akik lemaradtak a szeghalmi válogatóról nem kell elkeseredniük, mert október 8-án Orosházán, október 13-án pedig újra Békéscsabán lesz lehetőségük megmérettetni magukat.
Október 20-án lesz az új évad első mesebemutatója a Békéscsabai Jókai Színházban. Urbán Gyula Egerek című zenés játékát Tóth Géza rendezi, Fruzsina szerepében Gábor Anitát, Somáéban Ragány Misát láthatjuk. A produkció öt színház együttműködésének köszönhetően jöhetett létre (Karaván, Nemzeti, Csokonai Nemzeti, Jókai és Jászai Mari Színház), ami már önmagában jelzi, hogy a teátrumoknak fontos a gyermekközönség. (Niedzielsky Katalin tudósítása) Minden egér szereti a sajtot – hirdeti Urbán Gyula darabjának teljes címe, és az alkotók ígérete szerint a meséből egy igazi Romeo és Júlia-történet bontakozik ki a színpadon! A viszály két egércsalád, a fehér és a szürke között a sajtműhelyben, a tutyimutyi Márton papa és a családszerető Lidi mama figurája biztosan megérinti majd a gyerekeket, a két fiatal egér szerelméről nem is beszélve. A szórakoztatással együtt persze a nevelő szándék is fontos: fel kell hívni a gyerekek figyelmét az értékekre, a jóságra, a békés egymás mellett élésre, a másik ember elfogadására, akkor is, ha az nagyon különbözik tőlünk. Soma, a legbátrabb szürke egérgyerek és Fruzsina, a világ legszebb fehér egérlánya között bontakozó szerelem áll az állatmese középpontjában, de lesz még ezen kívül is kaland, izgalom bőven: szökés, menekülés, utazás, fészekrakás. Az első olvasópróba, amelyet október 6-án a színház Vigadó termében tartott a társulat, több szempontból is rendhagyó volt. Nyitányként Fruzsi és Soma dalát Galambos Hajnalka kísérte zongorán, utána Seregi Zoltán megbízott igazgató köszöntötte a résztvevőket. Mint mondta, nemcsak azért különleges a készülő produkció, mert öt színház, valamint a Baross Imre Artista Szakközépiskola és Szakiskola együtt hozza létre, és az ilyen együttműködés eleve egyedülálló a színháztörténetben, hanem azért is, mert az eredeti karavános díszletet, jelmezeket tovább felhasználva, a nemzetis szereposztással már Békéscsabán is játszott előadások után veszik át a stafétát a Jókai Színház művészeti. A szokásostól eltért az olvasópróba csapata is, hiszen a színészeken, tervezőkön és közreműködőkön kívül egy egész gyerektársulat töltötte meg a Vigadót. A békéscsabai Kazinczy, Jankay és Evangélikus, valamint egy békési általános iskola 9-10 éves tanulói, a Hétpróbás tánccsoport tagjai lesznek az előadásban a „gyegerek”, és a tornaklubosok a tornászok. A népes gyereksereget Seregi Zoltán arra figyelmeztette, hogy a színház komoly dolog, nem tűri el az óvodai lazaságot, itt nagyon rendesen kell viselkedni. Tóth Géza rendező az ünnep-, illetve gyásznap alkalmából az aradi vértanúk tiszteletére egyperces néma felállásra szólított fel mindenkit. Majd a szövegkönyv mottójául választott Goethe-idézetet olvasta fel: „Megfigyelhetjük a szem kettősségét, mely jellemző minden eleven létezőre. Ha sötétet mutatunk a szemnek, akkor a világosat kívánja; ha világosat ajánlunk, sötétet követel…" A német költő természettudományos munkájából, a Színtanból származó szavakkal Tóth Géza arra utalt: a produkció célja, hogy változzon meg mindenki, aki részese, hinnünk kell a változás fontosságában. A darab három kulcsszava: bátorság, szerelem, változás. – A történet lényege, hogy a két családnak nem tetszik a fiatalok szerelme, de Somában és Fruzsiban van elég bátorság ahhoz, hogy vállalják érzelmeiket, és a darab végére a szülőkben is van elég bátorság ahhoz, hogy megváltoztassák korábbi véleményüket, előítéletüket. Remélem, a próbafolyamat során én is változom, ti is változtok, megértjük egymást, és képesek leszünk megváltoztatni korábbi véleményünket egymásról – érvelt a rendező. Majd arról is szólt, hogy nem cél ugyanolyan előadást létrehozni, mint a Nemzetiben, minden társulatban a saját produkciónak kell megszületnie. Tóth Géza szintén felhívta a gyerekek figyelmét arra, hogy a színház nem játszótér, a színpadra felnőtt nélkül nem szabad felmenni. Fecsó Andrea díszletei egérperspektívából nézve a felnagyított tárgyak, veszélyes lehet a mozgás közöttük. Ha már a díszletnél tartunk, a színes jelmezeket Papp Janó készítette, a koreográfiát Kun Attila, a zenét Veér Bertalan. Az előadásban Márton papa Szabó Lajos lesz, Lidi mama Fehér Tímea, Albin papa Nagy Róbert, Szeréna mama Tatár Bianka, Pascal varázsegér Harcsa Boglárka, Nagy Macskamágus Vadász Gábor, Zakariás Presits Tamás, Jozefina Csonka Dóra. Az előzményekről megtudtuk, hogy az Egerek eredetileg rádiójáték volt, később készült a színpadi adaptáció. A Karaván stúdiósainak vizsgaelőadása 2002-ben olyan jól sikerült a Piccoló Színházban, hogy repertoárra került a Pinceszínházban, járta az országot. A nagyszínpadi koprodukciós változat Nyári Oszkár ötlete nyomán a Nemzeti 2014-15-ös évadának bemutatója. Az utalás a Romeo és Júlia-történetre már eleve sejteti, hogy a mesejáték több korosztálynak is szólhat, ezt a rendező is megerősítette. – Zenével, humorra szeretnénk tanítani, nevelni. A két család ellentéte, a fiatalok szerelme olyan történet reményeink szerint, ami a felnőtt korosztálynak is érdekes lehet. A színházba általában a szülők hozzák a gyerekeket, szeretnénk, ha ők sem unatkoznának, és a gyerekek is ki tudják mazsolázni, ami nekik érdekes. Reméljük, igazi családi darab lesz az előadás, amely fontos dolgokat közöl, arra tanít, hogy változni kell, s hogy a szerelem nem válogat. A gyerekeket Tóth Géza úgy vonja majd be a játékba, hogy igyekszik megtalálni „azt a vékony mezsgyét a vicc és a koncentrálás között, ahol a fegyelmezés még nem szorítja ki a kreativitást”. A mottóval kapcsolatban pedig így fogalmazott: A színek alkalmasak a sztereotípiák kifejezésére, és az embernek az, ami megvan, sosem elég, mindig másra vágyik. A darab azt is üzeni, hogy nem a színe miatt szeretünk valakit, olyannak szeretjük, amilyen. S nem egyformának kell lenni, lehet az is szép, aki különbözik a többiektől, aki másmilyen. A változáshoz pedig bátorság kell! Niedzielsky Katalin
Vajon a sorsszerűség irányítja életünket, és ha igazságtalannak érezzük mindazt, ami történik velünk, akkor sem tehetünk ellene semmit? Jobb, ha belenyugszunk abba, hogy ki vagyunk szolgáltatva a végzetnek? Esetleg akad más megoldás is? A Mindentudás Színházi Egyeteme negyedik évadának első előadója, Gyenge Zoltán professzor különösen izgalmas témát ígért, nem csoda, hogy a nagy zivatar sem tartotta vissza október 5-én a békéscsabai hallgatóságot. A sorsszerűség mítosza – Oidipusz és a Labdakidák című előadást Kovács Edit színművész, esztéta, a programsorozat házigazdája egy Seneca-idézettel vezette be: „Egyetlen helyes gondolat megfordíthatja a sorsot.” (Niedzielsky Katalin összefoglalója) Akkor mégis van remény, csak egyetlen helyes gondolat kell? De akarjuk-e, tudjuk-e megfordítani, van-e bátorságunk hozzá, hogy kézbe vegyük sorsunk irányítását? Nem éppen az a sors szerepe az életünkben, hogy kényszerítsen bennünket arra, hogy szembenézzünk a dolgokkal? S egyáltalán hogyan határoznánk meg a sors fogalmát? Vajon ugyanazt jelentette a sors a görögöknek is, mint a mai embereknek? Ezekkel a sorsdöntő kérdésekkel vezette be Kovács Edit az előadást, a válaszokat pedig izgatottan vártuk Gyenge Zoltántól. A Szegedi Tudományegyetem általános és gazdasági dékán-helyettese, tanszékvezető egyetemi tanár, filozófus, író, műfordító eddig minden évadban nagyon érdekes, izgalmas témákba avatta be közönségét, mondandóját képzőművészeti alkotásokkal és zeneművekkel illusztrálta. – Ha belegondolunk, mindenki számára előbb-utóbb kérdés, probléma, hogy mit is tudunk kezdeni a sorssal, ha igazságtalannak érezzünk a dolgok kényszerű menetét. Ha a kiszolgáltatottság érzése uralkodik el rajtunk, azt hisszük, nincs mit tenni, fatalistának kell lennünk – kezdte Gyenge professzor mondandóját. Majd arról szólt, hogy a sors, a sorsszerűség fogalmát másként értelmezték a különböző korokban, kultúrákban. A görögök az isteneik kezébe adták sorsuk irányítását, tudomásul vették, amit a felsőbb lények számukra elrendeltek, nem akartak szembenézni mindazzal, ami történt velük életük során. Schelling elítélte a 19. század modern embereit, amiért ők sem tudtak szembenézni a sorsukkal, megvetette őket a „hamis kímélet” és a „petyhüdt ízlés” miatt, hogy nem tudták elviselni „a szükségszerűség komoly látványát”. Manapság is jellemző, hogy legtöbbször nincs bátorságunk szembenézni dolgokkal, nem akarjuk látni az okokat, nem merjük megérteni, hogy mi történik velünk, csak a mérhetetlen igazságtalanságot érezzük. Ha az ember mégsem törődik bele a sorsába, hanem szembeszáll vele, az istenek ezért megbüntetik – legalábbis a görögök így gondolták. Oidipusz erre a legjobb példa, története a legismertebb mítosz a vétek szerepéről. Nem véletlen, hogy számos antik drámaíró feldolgozta (Szophoklész, Arisztophanész, Euripidész), Sigmund Freud erre építette az Ödipusz-komplexus elméletét. Világirodalmi és képzőművészeti példák sora örökítette meg a bűnös fiú sorsát, de kevesen láttak a mítosz lényege mögé – szögezte le Gyenge Zoltán. – Zeusz mérhetetlen kéjvágya befolyásolta az egész mitológiát, de még az emberi történéseket is. A sorsszerűségben gyakran az isteni és az emberi oldal keveredik, ám amikor az ember isten akar lenni, az a görög mitológiában nem vezet jóra. Laiosz királynak nem volt gyermeke, és megjósolták neki, ha mégis lesz fia, az (Atreusz átka miatt, akinek fiát megrontotta) meg fogja ölni. Mivel féltek a sorstól, amikor megszületett Oidipusz, kitetette a Kithairón hegyére. A csecsemőt pásztorok megtalálták, megmentették. Később Oidipusz vándorként megölte apját, de akkor még nem tudtak egymásról. A görögök felfogásában a félelem a sorstól azt jelenti, hogy félünk nem teljesíteni a sors akaratát, nem tudunk menekülni a sorsunk elől. Ha az ember menekül, és azt hiszi, hogy minél távolabbra kerül, valójában annál közelebb jut a végzethez, vagyis elébe fut a sorsnak – magyarázta az előadó. Ezután következett Schelling bűn, sors és szabadság fogalmának megvilágítása. A nagy német gondolkodó, filozófus szerint nem kell fatalistának lenni, mert az embernek van mozgási lehetősége. Úgy vélte, hogy Oidipusz sorsában nem a véletlennek van szerepe, hanem a szükségszerűségnek. Euripidészt idézve Gyenge Zoltán azt mondta: egy nem kérdező, hanem hallgató Oidipusz lemondana a sorsa kutatásáról, azonosulna a sorsával. Aki hallgat, nem kérdez, nem kutat, az Kierkegaard szavaival: beleillik mindenhova, mert egyforma, személytelen, nem vállal felelősséget semmiért. Zarathustra ezt úgy mondja: „csöndesen ülni a mocsárban”. Aki hallgat, elfelejt kérdezni és önmagáról gondolkodni. A vak Teiresziasz jóslata szerint az, aki nem tud semmit, nem ismeri meg önmagát, hosszú életű lesz. Ez a híres thébai jós világosította fel egyébként Oidipuszt, hogy ő gyilkolta meg az apját, és saját anyját vette feleségül, akinek négy gyermeket nemzett. – Freudnál az Oidipusz-komplexus lényege a gyermek másik nemű szülője iránti vonzalma, a fiú anyja iránti vonzódása miatt akarja elpusztítani apját. A pszichoanalízis azt mondta: az istenek tulajdonképpen azt kérik számon Oidipuszon, amit ők minden további nélkül megtehetnek (sorozatos vérfertőzés, pedofília). Oidipusz kérdez, kutat, keres, nyomoz, tudni akarja a sorsát, akármi is lesz a vége. Tudjuk, szörnyűséges. Amikor feltárja az igazságot, anyja-felesége, Iokaszté felakasztja magát, Oidipusz kiszúrja saját szemét. De ne felejtsük el, hogy a görögöknél a vakság nem fogyatékosság, hanem együtt jár a jóslás képességével! Aki nem lát, az az empirikus valóságtól fosztja meg magát, ez számára igazi büntetés. Nem fog többet látni, de felejteni sem. A történet vége pusztulás és felemelő érzés egyszerre, vagyis katarzis, megtisztulás – fejtette ki Gyenge professzor. Az előadás végén még Arisztotelész katarzis definícióját „alkalmaztuk” a hallottakra: Oidipusz kutatja, hogy mi a bűn, ezért megtisztulás számára, amikor megvakítja önmagát, vállalja tettét. Schellingnél a petyhüdt világ rothadt igazságtalanságot jelent. A görögök szerint mi választjuk magunknak, de attól még felelősek vagyunk saját sorsunkért. A görög színházban a néző azonosul azzal, amit lát, amikor Oidipusz megtisztul, a néző is vele együtt, ez a katarzis. Gyenge Zoltán szerint nem állapot, hanem hosszú folyamat a megborzongástól a megkönnyebbülésig. Lényege, hogy mit tesz és hogyan tudja magát az ember erkölcsi lényként elhelyezni a világban. Többek között Rembrandt Europé elrablása, Gustav Moreau Szfinxe, Altdorfer Lot és lányai, valamint Renoir festménye színesítette az előadást, befejezésül pedig Purcell Oedipus című művéből hallgattunk meg részletet. Zalán Tibor Babérkoszorú- és József Attila-díjas költő, író, a Jókai Színház dramaturgja, házi szerzője lesz legközelebb a Mindentudás Színházi Egyeteme vendége. Olyan személyiségnek nevezte Kovács Edit, akinek „a jelenléte segít betölteni a színháznak azt a szerepét, hogy szellemi központtá tudjon válni a város életében”. A műsorfüzetben megjelent időpont azonban változik, ugyanis Zalán Tibor november 2-án Budapesten a Petőfi Irodalmi Múzeumban rendezendő Bárka-esten szerepel. Ezért a Mindentudás következő programjára november 6-án, pénteken 18 órától várják a közönséget. Az íróval Kovács Edit színművész beszélget színházról, irodalomról, művészetről. Niedzielsky Katalin
hir6.hu | Újabb színdarabbal rukkol elő a közeljövőben Bartus Gyula, a Békéscsabai Jókai Színház művésze. Az Ez is negyvennyolc című történelmi játéka az 1848-49-es forradalom és szabadságharc ideje alatt játszódik, de egy árva mukkot sem ejt a pilvaxos klisékről, hanem kifejezetten a Békés megyei történésekre koncentrál. A darabbeli eseménysorozat azt a célt szolgálja, hogy a kisember miképp éli meg a forradalom ideje alatti fordulatokat. A színész-rendező-író-retro DJ-vel beszélgettem. (Noha a darab alatt nem a ’970-es évekbeli muzsikák csendülnek fel.) ►Tovább
Még több képet talál előadásainkról a galériában
Hunyady Sándor: A három sárkány, avagy a három nagynéni
357 megtekintés 2024. május 25.
4 0
2024/2025-ös évad - Békéscsabai Jókai Színház
167 megtekintés 2024. április 26.
5 0
Találkozzunk a 2024-2025-ös évadban is! - Jókai Színház
72 megtekintés 2024. április 25.
2 0
Móricz: Szerelem - TEGE ANTAL
191 megtekintés 2024. március 21.
5 0
Móricz Zsigmond: Szerelem
852 megtekintés 2024. március 1.
9 0
Jókai Színház Podcast - Tarsoly Krisztina
225 megtekintés 2024. február 5.
4 1
Süti | Időtartam | Leírás |
---|---|---|
cookielawinfo-checkbox-analytics | 11 hónap | Ezt a cookie-t a GDPR Cookie Consent plugin állítja be. A cookie az „Analytics” kategóriába tartozó cookie-khoz való felhasználói hozzájárulás tárolására szolgál. |
cookielawinfo-checkbox-functional | 11 hónap | A cookie-t a GDPR cookie hozzájárulása állítja be, hogy rögzítse a felhasználó hozzájárulását a „Funkcionális” kategóriába tartozó cookie-khoz. |
cookielawinfo-checkbox-necessary | 11 hónap | Ezt a cookie-t a GDPR Cookie Consent plugin állítja be. A cookie-k a „Szükséges” kategóriába tartozó cookie-khoz való felhasználói hozzájárulás tárolására szolgálnak. |
cookielawinfo-checkbox-others | 11 hónap | Ezt a cookie-t a GDPR Cookie Consent plugin állítja be. A cookie az „Egyéb” kategóriában lévő cookie-khoz való felhasználói hozzájárulás tárolására szolgál. |
cookielawinfo-checkbox-performance | 11 hónap | Ezt a cookie-t a GDPR Cookie Consent plugin állítja be. A süti a „Teljesítmény” kategóriába tartozó cookie-khoz való felhasználói hozzájárulás tárolására szolgál. |
viewed_cookie_policy | 11 hónap | A cookie-t a GDPR Cookie Consent plugin állítja be, és annak tárolására szolgál, hogy a felhasználó hozzájárult-e a cookie-k használatához. Nem tárol semmilyen személyes adatot. |