„Beköltöztem ennek a szláv embernek lelkébe”
Május 26-án mutatják be a Békéscsabai Jókai Színházban Gogoltól az Egy őrült naplóját Katkó Ferenc előadásában. A rendezőt, Köllő Miklóst kérdeztük.
Május 26-án mutatják be a Békéscsabai Jókai Színházban Gogoltól az Egy őrült naplóját Katkó Ferenc előadásában. A rendezőt, Köllő Miklóst kérdeztük.
Fehér Tímea színművész lesz a Terefere a Művész Kávéházban beszélgetős sorozat következő vendége március 3-án, pénteken, 17 órakor. A családias hangulatú programon fotózkodhat, tereferélhet bárki Fehér Tímeával, aki betér a Jókai Színház Művész Kávéházába egy kávéra, teára, süteményre. Fehér Tímea a Színitanház elvégzése óta a Békéscsabai Jókai Színház társulatának a tagja és azóta folyamatosan látható a teátrum színpadán. Karakterszerepekben, vígjátékokban, drámákban egyformán otthonosan mozog. Jelenleg az Ármány és szerelem című Schiller-klasszikusban Millernét személyesíti meg, de tapsolhattunk már Neki ebben az évadban a Légy jó mindhaláligban, a Tangóban, a Diótörő és Egérkirályban, és ne felejtsük el bravúros beugrását a Macskajátékban! Tavaly az V. Magyar Teátrum Nyári Fesztiválon a Békéscsabai Jókai Színház Neil Simon Mezítláb a parkban című előadásában nyújtott alakításával a „legjobb női mellékszereplő” díját nyerte el.
A „Legyen a premier társadalmi esemény!” – gondolat jegyében döntött úgy öt éve a Békéscsabai Jókai Színház vezetése, hogy bevezeti a díszbemutató előadást, amelyen a társadalmi, gazdasági és a művészeti élet kiemelkedő alakjaival is találkozhat a közönség. Szombaton este erre az eseményre az Ármány és szerelem című darab kapcsán került sor. A díszbemutató házigazdája a Fővárosi Nagycirkusz volt. Schiller remekének üzenete több mint 200 év távlatából mit sem veszített értékéből, megrendítő színházi élmény volt a díszbemutató közönségének is. Az Eperjes Károly rendezte darab egyik legnagyobb értéke, hogy nem esett át a modernizáláson, csupán dramaturgiailag alakítottak rajta. A díszbemutató házigazdája a Fővárosi Nagycirkusz volt, mely 2012 óta hivatalosan is nemzeti intézményként szolgálja a magyar cirkusz ügyét. Fekete Péter igazgató, miniszteri biztos köszöntő beszédében kitért a „Cirkuszmisszió” elnevezésű kampányra is. „Az a célunk, hogy még több leendő cirkuszbarát ismerje fel: az ezerarcú cirkusz az életöröm, az életigenlés művészete, ugyanakkor az egyik legszórakoztatóbb közös családi program. A cirkusz állandóan megújul és csodáival minden korosztályt ámulatba ejt. Mindenkit arra biztatunk, hogy legyen gyakori vendégünk a Fővárosi Nagycirkuszban, élje át újra és újra az élményeket, és szeresse a cirkuszt, mert a cirkuszt nagyon lehet szeretni.” Az este folyamán, a Fővárosi Nagycirkusz Lúdas Matyi a cirkuszban című produkciójából Gábor Anita előadásában, a Lúdak dalát élvezhette a közönség, Veres Henrik pedig zsonglőr mutatványával kápráztatta el a nagyérdeműt. Az ismert magyar cirkuszdinasztiából származó fiatal zsonglőr, szédületes gyorsasággal pattogtatja a labdákat és már Európa több cirkuszában fellépett. A gasztronómiai különlegességeket – stílusosan az előadáshoz kötődő ételeket és italokat – Prohászka Béla Venesz-díjas szakács olimpikon állította össze és ajánlotta a jelenlévők figyelmébe. Az infrastruktúrát, valamint a felszolgálást a Békéscsabai Szakképzési Centrum tanárai és diákjai biztosították. A műsort a megszokott magas színvonalon Földi-Kovács Andrea vezette, a remek zenéről és a jó hangulatról a Shine Duó gondoskodott, akik kellemes aláfestő muzsikát adtak a beszélgetéshez. A február 25-én megrendezésre került díszbemutatón több neves személyiség is tiszteletét tette, köztük Domokos László, az Állami Számvevőszék elnöke, Pozsgai Zsolt drámaíró, színházi és filmrendező, Balogh László, a közmédiát felügyelő Közszolgálati alapítvány elnöke, és természetesen a darab rendezője, a Kossuth-díjas Eperjes Károly, így a helyi horizonton túlmutató eszmecserére is lehetőség nyílott, mellyel élt is a díszbemutató közönsége. Schiller Ármány és szerelem című drámája a világirodalom egyik legkiemelkedőbb műve, mely konzekvens egészként mesél a bűnnel szegélyezett jóságról. A darabot március 10-ig láthatja a közönség.
A negyvenkettedik széken ülő nő című monodráma Tarsoly Krisztina főszereplésével görbe tükröt tart napjaink társadalma elé. A Jókai Színház a november 11-i premiert követően február 14-én és 15-én tűzte ismét műsorra a Tallér Edina írásából készült művet, amely a budapesti közönséget is magával ragadta már az év végén.
A Terefere vendége február utolsó péntekjén Lenkefi Zoltán, a Békéscsabai Napsugár Bábszínház igazgatója volt. A békéscsabai bábjátszás nem lehetne ma a nagy előd és az édesapa nélkül. Természetes, hogy a beszélgetés is Lenkefi Konrád megidézésével indult. Az este folyamán aztán szó esett arról is, hogy az út egyenes volt a gyermekként bábos közegben nevelkedő Lenkefi Zoltán számára a bábszínházhoz. Szó esett új törekvésekről, trendekről, mint a babaszínház, vagy a kifejezetten felnőtteknek szóló darabok, de fejtegették azt is a jelenlévők, miért alakult ki, hogy a bábszínészek kijöttek a színpadra a paraván mögül. Bábos-szakmai szempontból pedig a Bábos Drámaíró Verseny és a Nemzetközi Bábfesztivál az a két program, melyek országos szinten is a legszerencsésebbé teszik a Magyarországon 13. ként profivá alakuló Napsugár Bábszínházat. Mindkettő célja a szakmai tapasztalatcsere és a közönség látókörének tágítása. Aki ott volt a Művész Kávéházban ezen az estén, igazi kulisszatitkokat tudhatott meg a bábok világából. Varga Anna
Schiller híres drámája már több mint két évszázada rendszeresen fel-feltűnik a világ színpadain, most pedig a Békéscsabai Jókai Színház is műsorra tűzte a német klasszikust, az Ármány és szerelmet Eperjes Károly rendezésében és a Veszprémi Petőfi Színház közreműködésével.
Egy körösladányi ifjú tehetséggel, Kovács Ágnessel ismerkedhetnek meg, aki nemrég teljesítette az első szemesztert Cseke Péter osztályában a kaposvári színművészeti egyetemen. Őt kérdeztem a kezdetekről, az indíttatásról és a jövőbeni tervekről.
2017. február 27-én, 18 órától a Művész Kávéházban kerül bemutatásra Szőke István Attila, Időkortyolók című, sorrendben 18. könyve, mely az előző műveitől eltérően nem verseskötet, hanem egy történelmi regény. A könyvben egy vidám mesebeli történettel, egy szörp véletlen megivásával szállunk vissza a múltba, amelyből az építő jellegű eseményeket, értékeket igyekeztem felvonultatni. Azokat az embereket igyekeztem megjeleníteni, akik sokat tettek a nemzetért, a múltunkért, a jövőnkért Mellettük ott vannak a hétköznapi emberekről szóló mesék, regék, adomák is – jegyezte meg könyvéről a szerző. Az esten közreműködnek Nagy Erika és Tomanek Gábor színművészek.
Anthony Marriott és Alistair Foot komédiájával folytatjuk az évadot, a Csak semmi szexet kérem, angolok vagyunk! című darabot, bérleten kívül kínáljuk a közönségünknek. Marriott és Foot fergeteges vígjátéka a hetvenes évek egyik legnagyobb londoni sikere volt, még a Guinness-féle Rekordok könyvébe is bekerült. Angol filmváltozata a hazai mozikban is óriási tömegeket vonzott. A Jókai Színházban Merő Béla rendező állítja színpadra, a darab olvasópróbáját kedden délután tartottuk a színház Vigadó termében. Mi történik akkor, ha egy pedánsan puritán életet élő, fiatal és szépreményű angol banktisztviselő szolgálati lakását egy szerencsétlen, ám nehezen tisztázható félreértés folytán, egy napon egyszer csak százszámra ellepik a pornóújságok, szexvideók, és egyéb hasonszőrű kiadványok, s ráadásul még gyakori vendég a házban a feddhetetlen erkölcsre kényes főnök, és az éppen efféle illegális különlegességek után nyomozó rendőrfelügyelő is? Természetesen elszabadul a pokol! A teljes káosz létrejöttét anyósok, revizorok és örömlányok felbukkanása is elősegíti, s hőseink egyre képtelenebb helyzetekbe keverednek, míg végül, ahogy az már lenni szokott, minden szépen megoldódik. Az abszurd angol humort Czitor Attila, Komlóssy Kata szh., Nagy Erika, Csomós Lajos, Jancsik Ferenc, Nagy Róbert, Szabó Lajos, Harcsa Boglárka és Csonka Dóra szh., előadásában élvezhetik a nézők. A rendező izgalmas és szórakoztató színdarabot ígér, a két részes komédia bemutatója március 31-én lesz. A készülő díszlet Egyed Zoltán munkája A jelmezeket Petrovszki Árpád készíti Fotó: JókaiFilm/Nagy Attila
Friedrich Schiller Ármány és szerelem című drámája a Békéscsabai Jókai Színháznak a Veszprémi Petőfi Színházzal közös darabja, Eperjes Károly Kossuth- és Jászai Mari-díjas, a mélyen vallásos színész interpretációjában került színre. A színműt világirodalmi elismertségéhez méltó érdeklődés előzte meg, mivel minden momentumában általános, örökérvényű problémákat feszeget. Így, ezek hátterében felmerül a kérdés, ugyan, milyen meghökkentő választ kaphat lelki, érzelmi, társadalmi gondjaira a jelen kor embere? De a kérdés nem is annyira kérdés, hiszen akár a mű keletkezésének idejében, ugyanúgy napjainkban is, az érdekek, pénz, hatalom jelentik a legnagyobb veszélyt, amik elsodorhatják az embert az igazán emberré tevő nemes értékektől, mint szerelem, házasság, őszinteség, hit, remény, becsületesség, a makulátlan erkölcs képviselete. (Zsidov Magdolna kritikája) Visszatekintve, nincs olyan korszak, amelyben az emberek ne keresték, kutatták volna erkölcsi magatartásukra a választ, a mit jelent embernek lenni, és ehhez méltó módon élni. Elsősorban azt, hogyan lehetne kordában tartani az emberi gondolkodást, hogy a test, a fizikai lét túlélje a veszélyeket, amik a kezelhetetlen, etikátlan élet következményei lehetnek? De le lehet győzni az ármányt, a felszín alatt burjánzó álnokságot? Vajon ki lehet kerülni a gonoszság megannyi szövődményét, vagy elgyengülve az erőszak, a hatalom és vele karöltve járó politika áldozataként, megtöretni? Az Ármány és szerelemben szinte mindenki visszaél az őszinteséggel, a tisztességgel a maga által képviselt minőségben. A visszaélések, a konspirációk drámájának is lehetne nevezni ezt a darabot. Vannak benne velejéig romlott személyek, de vannak olyanok, akiket az élet sodort tévútra, holott lelkük mélyén jóra törekvőek, de jelen vannak a tiszta erkölcs követei is, akik képesek legyőzni a külsőség, a pénz, az érdekek csábító erejét, s mindezeket megtagadva, önmagukat, hitüket adni, akár a halálig is. Ennek a műnek a választásakor Eperjes Károly egy nagyon nehéz és sokat elemzett dráma rendezésére vállalkozott. Schiller drámájában a nyelvi regisztereken van az egyik legfőbb hangsúly, amit Eperjes nem hagyott figyelmen kívül és a szituációkba jól beágyazta, miközben érvényesülni hagyta a schilleri tendenciát. Rendezőként igényesen bonyolítja a morális káoszt, benne a vallásos külszín alatt a bűnt és következményeit elszenvedők „haláltusáját”. A szereplőket úgy mozgatja, hogy sablonokon túl, dramaturgiai hatásokkal, színészi követelményekkel emeli a mondanivaló értékét. Színész-rendezőként ügyelt arra, hogy igényesen szóljanak az erkölcstelenséget kritikusan kiemelő mondatok, így a jellemeket lemeztelenítő szavak erejére tette a hangsúlyt. Maga a történet csak annyira bonyolult, amennyire bonyolult a korszak, a reformációt követő, hitet, gondolkodást megújítani kívánó időszak (talán erre utalva függ a falon Bach, a protestáns zene nagymesterének képe), de a szinte vele egy időben megjelenő gyarmatosítás, más népek leigázása. A bűn nem bonyolult, de mélységesen kártékony. Hogy mégis bonyodalomként élhető meg, az az alattomossága, a nyíltság felvállalása nélküli rejtőzködése miatt van. Bartus Gyula, Von Waltert, a fejedelem kancellárját alakítja mesterien, játszva az érdekek kötelékeivel. Nem mást, elsősorban fiát, Ferdinándot akarja megtörni, hogy Lady Milforddal, a fejedelem kegyencnőjével lépjen frigyre, s ez által, még közelebb kerülhessen a fejedelem hatalmi köréhez, kihasználva annak minden előnyét. Ferdinánd alakját Tóth János Gergely (e.h.) megrendítő átéléssel formálja. Rangja ellenére őszinte, tiszta szerelemmel rajong Lujzáért, Miller városi zenész lányáért. Romantikus hősszerelmesként, viharos kitörései nem túlzók, bensőségesen azonosul szerepével. A fiatal tehetség ebben a darabban, „hazai pályán” bizonyította színpadra termettségét. Lady Milford a darab legösszetettebb személyisége, egyszerre kegyencnő és áldozat. Eszköze a hatalomnak, de ő maga is játszik a hatalommal. Mindent tud a szerelem gyakorlati elemeiről, de lelki mélységeiről semmit, és amikor megismeri, egy teljesen más emberré lesz, kiderül róla, hogy érzékeny, érző lélek. Emberi értékeiben fejlődő jellem, aki az őszinte, igaz érzések felismerése után a lelki-erkölcsi magatartást választja. Komáromi Anett minden rezdülésében átlényegül szerepével. Káprázatos alakítást nyújt. Lujzát, Ferdinánd szerelmét Papp Barbara (e.h.) játssza. Az ártatlanságot, a tiszta érzelmeket egyszerűen és megkapóan hozza, akit nem gyűr le az álnokság. Bájos, légies lény, játéka harmonikus. Apját, Millert Tomanek Gábor építi fel a színpadon megdöbbentő erővel, lenyűgöző odaadással. Apa, aki lánya iránt rajong, mégsem veszi észre vőjelöltjének, Wurmnak, a kancellár titkárának cselszövéseit. Erényei mellett, csakúgy, mint a hatalom képviselőjét, Von Waltert, az érdekei, azaz lánya sorsának kézben tartása vezérel, s mindeközben elveszti józan ítélőképességét. Bátran ki lehet jelenteni, Tomanek Gábor pályafutása kimagasló alakítását nyújtja ebben a darabban, érződik játékából, hogy a hozzá leginkább közelálló szerepet kapta, amivel kiélheti a játék örömét-bánatát. Wurm személyét Krupp Bence (e.h.) ellenszenves figuraként jeleníti meg, kitűnően. A szereposztásban kiemelendő még Von Kalb udvarnagy karaktere, Tege Antal nagyszerű alakításában. Gesztusaiban, beszédében játszik, alakoskodik, s miután Lady Milford, tiszta emberi mivoltában megnyílik előtte, feltörő panaszai, akár egy ária szárnyalásai, úgy hatnak rá, hogy ő is megcsömörlötten szabadul meg álarcától. Millerné józanságát, éberségét Fehér Tímea alakítja elismerésre méltóan. Csomós Lajos sokoldalúsága, a Kancellár komornyikjának szerepében is bravúros. A Lady komornája Gábor Anita játékában nyer elismerést, komornyikjaként Szőke Pál remekel. Szabolcs János díszletei bámulatosak, korhűek, a kivetített képekkel harmonikus egységet alkotnak. Kárpáti Enikő jelmezei minden elismerésre méltóak. A külső kép megjelenése csodálatra méltó, csakúgy ahogy az egész darab összhatása. Summázhatjuk úgy, hogy az Ármány és szerelem a boldogtalanság drámája. Ennek ok-okozati válaszára az általánosan megismert, sokszor képmutatástól sem mentes erkölcsi kódexek alkalmatlanok. Ha valami, akkor a bibliai etika képes tiszta tükörképet tárni az ember elé a helyes életformáról, a boldogság egyetlen olyan útjáról, amely elvezethet ahhoz a tökéletes gondolatrendszerhez, mint amit a legzseniálisabb emberi elme is alkotni tudna. A Biblia tanításai tökéletes tükörképet adnak az ember morális lehetőségeire, amit a lelkiismerete szerint mindenki érez is, de a hatalom csábításai tévútra vihetik az embert, ha nincs elég ereje ellenállni. Fontos kérdés, dogmatika, vagy etika? Természetes dolog, hogy a kettőt nem lehet elválasztani, ugyanis egymással szoros egységet képeznek. Schiller drámája nagyszerű reprezentánsa annak, hogyan képes a romlás útjára lépni az ember, ha beengedi az értelemtől független érzelmi és akarati megnyilvánulásokat, ha a politika ravasz „természetén” nem képes átlátni. Eperjes Károly rendezésében ezek az elvek kiemelkedően értékessé tették a darabot. A mű cselekménye, hangulata, izgalma, a színészi alakítások, a rendezés, a mondanivaló mélysége magával sodró. Ezt a darabot nem lehet belső vívódás, önvizsgálat nélkül nézni. Nincs olyan ember, aki az ármánynak valamilyen módját – még ha csak érintőleg is – ne szenvedte volna át élete során. Felejthetetlen színházi élményben részesül az, aki megnézi ezt a remek színpadi alkalmat, ami csak nagy mű, méltó rendezés, és nagy szerepformálás esetén jön létre. (Eperjes Károly a kaposvári egyetem tanáraként, néhány hallgatóját magával hozta és szerepelteti, így a békéscsabai születésű Tóth János Gergelyt is – Ferdinándként – Ezeket a szereplőket az e.h. rövidítés jelöli.) Forrás: Vitalap
Az e heti Terefere aktuális vendége Fekete Péter, a Fővárosi Nagycirkusz igazgatója, beszélgetőpartnere pedig Kadelka László, a Békéscsabai Jókai Színház ügyelője volt.
Még több képet talál előadásainkról a galériában
Hunyady Sándor: A három sárkány, avagy a három nagynéni
357 megtekintés 2024. május 25.
4 0
2024/2025-ös évad - Békéscsabai Jókai Színház
167 megtekintés 2024. április 26.
5 0
Találkozzunk a 2024-2025-ös évadban is! - Jókai Színház
72 megtekintés 2024. április 25.
2 0
Móricz: Szerelem - TEGE ANTAL
191 megtekintés 2024. március 21.
5 0
Móricz Zsigmond: Szerelem
851 megtekintés 2024. március 1.
9 0
Jókai Színház Podcast - Tarsoly Krisztina
225 megtekintés 2024. február 5.
4 1
Süti | Időtartam | Leírás |
---|---|---|
cookielawinfo-checkbox-analytics | 11 hónap | Ezt a cookie-t a GDPR Cookie Consent plugin állítja be. A cookie az „Analytics” kategóriába tartozó cookie-khoz való felhasználói hozzájárulás tárolására szolgál. |
cookielawinfo-checkbox-functional | 11 hónap | A cookie-t a GDPR cookie hozzájárulása állítja be, hogy rögzítse a felhasználó hozzájárulását a „Funkcionális” kategóriába tartozó cookie-khoz. |
cookielawinfo-checkbox-necessary | 11 hónap | Ezt a cookie-t a GDPR Cookie Consent plugin állítja be. A cookie-k a „Szükséges” kategóriába tartozó cookie-khoz való felhasználói hozzájárulás tárolására szolgálnak. |
cookielawinfo-checkbox-others | 11 hónap | Ezt a cookie-t a GDPR Cookie Consent plugin állítja be. A cookie az „Egyéb” kategóriában lévő cookie-khoz való felhasználói hozzájárulás tárolására szolgál. |
cookielawinfo-checkbox-performance | 11 hónap | Ezt a cookie-t a GDPR Cookie Consent plugin állítja be. A süti a „Teljesítmény” kategóriába tartozó cookie-khoz való felhasználói hozzájárulás tárolására szolgál. |
viewed_cookie_policy | 11 hónap | A cookie-t a GDPR Cookie Consent plugin állítja be, és annak tárolására szolgál, hogy a felhasználó hozzájárult-e a cookie-k használatához. Nem tárol semmilyen személyes adatot. |